ASUTUSESISESEKS KASUTAMISEKS
Teabevaldaja: Politsei- ja Piirivalveamet
Juurdepääsupiirangu alus: AvTS § 35 lg 1 p 17
Vormistamise kuupäev: 11.01.2016
Lõpptähtpäev: 11.01.2021

Riigikohus                                               Teie  19.11.2015  nr  3-3-1-75-15	 
Lossi 17                                                   Meie 11.01.2016  nr  3.4-6/4-7
50093 TARTU

Haldusasi 3-14-50581

Kaebuse esitaja:                                  Otto Albert de Voogd
	Isikukood 36710190054
	Vihuri 1-37
	10311 Tallinn 
	                        Tel 538 36846
	                          E-post otto@de-voogd.com

Kaebaja lepinguline esindaja: 	vandeadvokaat Priit Lätt
	Advokaadibüroo GLIMSTEDT
	Rävala pst 5 
	10143 Tallinn
	Tel 611 8050
	E-post menetlus@glimstedt.ee
 
Vastustaja: 				Rahapesu andmebüroo
					Politsei- ja Piirivalveamet
Keskkriminaalpolitsei
Tööstuse 52
10416 Tallinn
Tel. 6123840
Faks 6123845
e-post: rahapesu@politsei.ee 

Volitatud esindaja: 			Arnold Tenusaar
Rahapesu andmebüroo
Nõunik
Tel. 612 3830
                                                           arnold.tenusaar@politsei.ee

Täiendavalt

Vastustaja jääb oma seisukohtade juurde, mis on esitatud 11.09.2015  vastuses kohtunõudele seoses Otto Albert de Voogd kassatsioonkaebusega Tallinna Ringkonnakohtu 18.06.2015 kohtuotsuse peale haldusasjas nr 3-14-50581.

Rahapesu andmebüroo (edaspidi RAB) peab vajalikuks oma eelnevatele seisukohtadele lisada järgmist: 

1.	Kuni virtuaalrahad ei olnud reguleeritud läbi alternatiivse maksevahendi teenuse mõiste koos asjakohase piiranguga (enne 2008), olid virtuaalrahad (eelkõige e-kuld ja WEB-money) suureks probleemiks küberkuritegudest saadud rahaliste vahendite pesemisel. Eestis asunud teenusepakkujate käibed ulatusid miljonitesse eurodesse ja väga suur osa sellest oli kuritegelik raha, mis enamikel juhtudel läbisid Eestit transiidina. Kõrge infotehnoloogia tase ja regulatsioonide puudumine võimaldas oluliselt tõst Eesti tuntust küberkurjategijate hulgas. Ühe suure Inglismaal leitud terroristliku grupi rahastamisel olid tahtmatud osalised ka kaks Eesti teenusepakkujat. Pärast vastavate regulatsioonide vastuvõtmist on esinenud ainult mõni väiksem üksikjuhtum, kus läbi virtuaalrahade teenuste pakkujate on liikunud kuritegelik raha. Seega on regulatsioon praktikas andnud oodatud tulemuse.
2.	Alternatiivsete maksevahendite teenust reguleerivate seadusemuudatuste (RahaPTS § 6 lg 2 p 4 ja lg 4) vastuvõtmisele eelnes nii olukorra põhjalik analüüs kui debatid Riigikogu rahanduskomisjonis, kuhu olid kaasatud ka turuosalised. Seega olid mainitud regulatsioonid Riigikogu igati kaalutud otsus, mis lähtus riigi finantssüsteemi kaitse vajadustest.

3.	Käesoleval ajal on kooskõlastusringil „Isikut tõendavate dokumentide seaduse, krediidiasutuste seaduse ning rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise seaduse muutmise seaduse“ eelnõu, kus laiendatakse oluliselt krediidi- ja finantseerimisasutuste võimalusi klientide isikusamasuse tuvastamiseks nendega silmast-silma kohtumata. Rahapesu andmebüroo tegi kooskõlastamise käigus ettepaneku  muuta ka alternatiivsete maksevahendite teenuse pakkujate erandit RahaPTS § 15 lg 8 nii, et neil oleksid võrdsed võimalused koos teiste finantseerimisasutustega klientide isikusamasust tuvastamiseks silmast-silma kohtumata kasutades eelist, et tuvastamiskohustus tekib ainult 1000 euro piiri ületavate tehingute korral.

4.	Krüptorahade ilmumisega virtuaalrahade turule tekkis mõningane segadus, kuna virtuaalrahade entusiastid püüdsid väita, et need ei mahu alternatiivsete maksevahendite mõiste alla. Ühe sellise teenusepakkujaga toimub käesolev kohtuvaidlus, kuid teised teadaolevad teenusepakkujad on kehtivale seadusele allunud. Alternatiivsete maksevahendite teenuse regulatsioon seisukohalt ei erine krüptorahad oluliselt teistest virtuaalrahadest. Põhierinevus on selles, et enamus neist on detsentraliseeritud ning nende „raamatupidamine“ on laiali hajutatud arvutivõrgus.  Siinkohal tuleb märkida, et nende krüptorahade puhul, mis on detsentraliseeritud ning millede puhul puudub nn. kõiketeadev keskus, ei ole praktiliselt võimalik kontrollida kõiki füüsiliste isikute omavahelisi tehinguid. Seepärast on need populaarsed DARKNET kuritegelikes ostukeskkondades ning viimasel ajal ka  terroristlikus organisatsioonis ISIS. Riiklikult kontrollida krüptorahade kasutamist on võimalik ainult nende teenusepakkujate kaudu, kes ostavad ja müüvad avaliku pakkumise korras krüptoraha ning on seepärast Eesti seaduse kohaselt alternatiivse maksevahendi teenuse pakkujad. Teised tehingud, mis võivad olla seotud kuritegudega või terrorismi rahastamisega, võivad sattuda uurimisorganite huvisfääri ainult siis, kui tegemist on krüptorahade vahetamisega ametliku valuuta vastu läbi ametliku finantssüsteemi. Eestis on teada üks selline juhtum, kus füüsiline isik müüs oma isiklikke bitcoine ( 2 tehingut) ning temale maksti nende eest võõrastelt pangakontodelt küberkuriteoga saadud rahaga. Juhtum näitab, et detsentraliseeritud krüptorahade puhul on seoses nende anonüümsusega riskid suuremad ja reaalse terrorismi rahastamise riskide puhul ei piisa ka alternatiivse maksevahendi pakkuja olemasolevast regulatsioonist vaid hoolsuskohustusi tuleks panna ka alates teatud piiridest füüsilistele isikutele. Vähemalt peaks see hõlmama tehingupartneri tuvastamise ning vastutuse juhuks, kui seda ei tehta ning ilmnevad avalikkusele ohtlikud tagajärjed. Vastasel juhul muutuvad krüptorahad oluliseks riskifaktoriks viimasel ajal Euroopas üha laieneva terrorismiohu ohjamisel.

Oleme jätkuvalt seisukohal, et Tallinna Ringkonnakohus on õigesti kohaldanud materiaalõiguse norme ja kohtumenetluse norme rikkumata teinud õiglase otsuse.

Lugupidamisega

/allkirjastatud digitaalselt/
Arnold Tenusaar
Rahapesu andmebüroo volitatud esindaja

Arnold Tenusaar 612 3830; arnold.tenusaar@politsei.ee 

Lisa: volitus 1 lehel